![Rada pro zahraniční věci v Bruselu schválila sankce za porušování lidských práv](/public/ee/c0/95/4161336_2525973_europe_4426307_1920.jpg)
Rada pro zahraniční věci v Bruselu schválila sankce za porušování lidských práv
07.12.2020 / 19:01 | Aktualizováno: 02.03.2023 / 14:08
V pondělí 7. prosince 2020 v Bruselu zasedla Rada pro zahraniční věci (FAC). Českou delegaci vedla stálá představitelka ČR při EU Edita Hrdá, která zastupovala ministra zahraničí Tomáše Petříčka. Rada přijala nový sankční režim umožňující efektivnější postihování všech, kteří jsou odpovědní za porušování lidských práv. Dalšími body programu zasedání byly i transatlantické vztahy po amerických volbách či situace v Gruzii a Bělorusku.
Schválený Globální sankční režim EU umožňuje, aby se Unie mohla zaměřit na jednotlivce i orgány, včetně státních a nestátních subjektů, kteří mají na svědomí závažné porušování lidských práv a efektivně je postihovat. „Evropské sankce jsou jednou z cest, jak se můžeme jasně vymezit proti všem formám porušování základních lidských práv. Něco takového nesmí mít v dnešním světě místo a je třeba to dát jasně najevo,“ uvedl ministr Petříček. Sankce umožní například zmrazit finanční prostředky jednotlivcům i dalším subjektům.
Důležitým bodem programu Rady byly také transatlantické vztahy. Ministři se shodli nejen na tom, že USA zůstávají pro EU i nadále nejdůležitějším spojencem, ale i na potřebě intenzivního dialogu a posílení spolupráce mezi EU a USA v konkrétních oblastech, ať už jde o hospodářskou obnovu po pandemii COVID-19 či mezinárodní bezpečnost. „V nejbližší době bude důležité naslouchat nové americké administrativě a také definovat priority vzájemné spolupráce,“ potvrdila diplomatka Edita Hrdá. Úzká koordinace mezi EU a NATO rovněž umožňuje efektivněji bojovat proti společným hrozbám.
Ministři schválili i prohlášení, které v souvislosti s konáním parlamentních voleb ve Venezuele označuje tamní volební proces za nesvobodný, nespravedlivý a nedemokratický. Diskutovala se také otázka současné problematické politické situace v Gruzii a Bělorusku. V rozpravě o strategické autonomii se ministři zaměřili na praktické oblasti, kde by Unie měla posílit svou odolnost a schopnost jednat. Důležitou lekcí byla letos pandemie COVID-19 a reakce EU na ni. Česká republika vyzdvihla také důležitost jasné strategické komunikace vůči partnerům.